Asuinpaikka sijaitsee noin 150 m koilliseen Vihanninjoesta olevalla matalalla hiekkakankaalla, joen ja rautatien puolivälissä Aution Pitkäsaaren talon alueella. Kohde on tuhoutunut osittain hiekanotossa. Kohteesta on löytynyt mm. kivikirveitä ja -talttoja, T-muotoinen kvartsiesine, kvartsia, piitä, meripihkaa ja saviastianpaloja (Ka I:2 ja II:1).
Kohde on merkitty peruskartalle muinaishautana.
Luonti: 29.7.1998 Viimeisin muutos: 10.4.2007
Tutkimukset
Axel O. Heikel tarkastus 1896
Löydöt: KM 3311:1-3
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 29.7.1998
Anja Sarvas inventointi 1964
Löydöt: KM 16456:1-6
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 29.7.1998
Jaana Itäpalo inventointi 1997
Huomautuksia: Paikka sijaitsee Vihannin keskustasta n. 4,5 km kaakkoon pienellä mäellä n. 250 metrin etäisyydellä eteläpuolella virtaavan Vihanninjoen ja pohjoispuolisen rautatien välissä. Pitkänsaaren tila on nykysin autiona ja tilarakennukset romahtaneet. Kohdetta ympäröivät lähistön viljelemättömät pellot, jotka kasvavat pääosin tiheää nuorta koivumetsää. Vain välittömästi entisten tilarakennusten etelä- ja länsipuolella oleva pakettipelto on puuton. Tälle alueelle on viimeaikoina istutettu koivuja.
Hj. Appelgren kaivoi kohteessa 1899 ja J. Ailio 1903. Appelgrenin kaivauslöydöt sisältävät mm. erilaatuista keramiikkaa, meripihkaa, piitä, tuuran, kiviesineiden katkelmia, punamultaa ja palanutta luuta. Ailion kaivauslöytöihin kuuluu mm. keramiikka. Vuoden 1964 inventoinnissa entisestä päärakennuksesta n. 50-60 m länteen mäen korkeimmalla kohdalla olevalta pellolta pienten sorakuoppien reunoilta löytyi kvartsi-iskoksia, liuskeiskoksia, pii-iskos ja hiottujen kiviesineiden katkelmia. Nykyisin korkeimman kohdan länsipuolella on n. 40 m halkaisijaltaan oleva syvä vanha sorakuoppa, jossa kasvaa n. 10-15-metristä puuta ja sammalta pohjalta.
Mäenharjanteen pakettipellolle on kaivettu entisestä päärakennuksesta länteen päin jatkuva oja ja toinen pohjois-eteläsuuntainen oja heti talon länsipuolelle. Ojien seinämissä havaittiin muutamia palaneita kiviä. Maalaji oli alempana savipitoista ja yläosassa soramaista hiekkaa. Yhdestä koivun istutuskohdan avoimena olevasta maanpinnan kohdasta löytyi kvartsi-iskos.
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 3.5.2007
Hjalmar Appelgren kaivaus 1899
Löydöt: KM 3759:1-64
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 29.7.1998
Hjalmar Appelgren tarkastus 1898
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 29.7.1998
Oiva Keskitalo tarkastus 1968
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 29.7.1998
Julius Ailio kaivaus 1903
Löydöt: KM 4278:2-9
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 29.7.1998
Ladattava tiedosto saattaa sisältääkuvia, karttoja tai muita sisältöjäjotka ovat tekijänoikeuksin suojattuja. Tiedoston tekijänoikeudet kuuluvat tutkimusraportin tekijälle ja muille raportissa mainituille tahoille. Sisällön jatkokäyttöävarten on hankittava lupa tekijänoikeuksien haltijalta.