Kulloon kartano sijaitsee noin 300 metriä Helsingin ja Porvoon välisen moottoritien eteläpuolella. Kartano lähialueineen on RKY-aluetta. Kullon ensimmäinen kartta on Samuel Broteruksen vuonna 1691 laatima. Siihen on merkitty kartano peltoineen, jotka olivat Kullobäckenin tuntumassa. Tarkemmat kartat Kullon alueesta ovat 1760-luvulta (Johan Bonej 1762 ja Timothy Winter 1767–68).
Kulloossa oli 17 veronmaksajaa 1540-luvulla. Kartano muodostettiin vuonna 1613 viidestä Kulloon kylän tilasta, jotka kuningas Kustaa II Aadolf luovutti rakuunaupseeri Lydik Mattsonille. Hän osti myöhemmin myös kuudennen tilan ja liitti sen kartanoon. 1660-luvulla kartano oli amiraali Lorentz Creutzin omistuksessa, hän ilmeisesti antoi tilalle nimen Kullo Gård, joka näkyy 1690-luvun kartassa. Kartanolla oli muutamia omistajia, mutta vuonna 1813 se myytiin porvoolaiselle kauppiaalla Jacob Ohtmanille, joka muutti kartanon nimeksi Jacobsberg. Vuonna 1910 kartanon osti arkkitehti Carl Frankenhaeuser, joka suunnitteli ja rakennutti uuden päärakennuksen 1912–1914 vanhan kartanon paikalle. Kartanon tilakeskukseen kuuluu rakennuskantaa 1700–1800 –luvuilta.
Kohde on luokiteltu muuksi kulttuuriperintökohteeksi. Alue on tiheään rakennettua, mutta on mahdollista, että rakentamattomilla kohdilla on säilynyt kulttuurikerroksia 1600-luvulta tai sitä varhaisemmalta ajalta. Tilakeskuksen rakentamatonta lähiympäristöä käytiin läpi vuoden 2015 inventoinnissa, mutta historialliseen asutukseen liittyviä rakenteita ei havaittu.
Skapat: 5.7.2013 Senaste förändring: 15.12.2017
Undersökningar
Vesa Laulumaa inventering 2015
Anmärkningar: Porvoo, Kulloo, Kilpilahti ja Mickelsböle.
Osayleiskaava-alueen arkeologinen inventointi v. 2015
Skapat: 21.12.2015
Den nedladdningsbara filen kan innehålla bilder, kartor eller annat innehåll som är upphovsskyddat. Filens upphovsrätt hör till rapportens upphovsman och till övriga i rapporten nämnda aktörer. För vidare bearbetning av materialet bör tillstånd erhållas av innehavaren av upphovsrätten.