Varsinais-Suomi | |
Mynämäki | |
Saaren kartano | 200083 |
Kiinteistötunnus: | 503-500-1-6; |
Muu tunnus: | 490-005 VARR Saarinen II, virkatalo Rno 1:3 (päätös 31.8.1994) Kiinteistörekisteritunnus 490-443-I-5 (-1) Vanha kiinteistötunnus |
Kylä tai kaupunginosa: | Saaren kylä, Mietoinen |
Osoite: | Saarentie 220 23140 HIETAMÄKI |
Kulttuurihistoriallinen tyyppi: | Kartanot |
![]() |
![]() |
Entisen Saaren kartanon pihapiirin muodostavat kolme rakennusta sekä puistossa sijaitseva entinen käymälä.
Pää- ja sivurakennukset edustavat tyypillistä barokkiperinteistä rakennusten sijoittelutapaa, jossa päärakennus on aksiaalisesti sisäänajotien päätteenä volyymiltaan pienempien sivurakennusten rajatessa pihan sivustoja. Alue ja rakennukset ovat Koneen Säätiön omistuksessa. Puisto ja rakennukset on kunnostettu vuosina 2006-2008. |
Luonti: 3.2.2009 Viimeisin muutos: 12.8.2013 |
![]() |
Aikaisempi nimi: Everstin virkatalo |
Käyttöaika: 1680-luvulla |
Aikaisempi nimi: Lounais-Suomen tutkimusasema |
Käyttöaika: 1959-2006 |
Historia |
1500-luvulla muodostunut säteri määrättiin 1680-luvulla Turun läänin ratsuväkirykmentin everstin virkataloksi. Kartanon asuinpiha on siitä saakka sijainnut nykyisellä paikallaan. Saari oli Augustin Ehrensvärdin virkatalona hänen viimeisinä vuosinaan ja hän myös kuoli siellä.
Tuli tuhosi koko rakennuskannan 1773, minkä jälkeen Turun kaupungin arkkitehti C.F. Schröder sai tehtäväkseen suunnitella uudet asuinpihan rakennukset. Kustaa III vahvisti Schröderin piirustukset 6.11.1777. Kartano toimi sotilasvirkatalona vuoteen 1810 saakka, minkä jälkeen tila oli 1950-luvulle asti Aminoff-suvun hallussa. Maatalouden tutkimuskeskuksen Lounais-Suomen koeasema toimi Saaressa 1959-2006. Saaren kartano on vuodesta 2006 ollut Koneen Säätiön omistuksessa ja siellä on avattu Säätiön ylläpitämä taiteilijoille ja tutkijoille tarkoitettu residenssi. |
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 3.2.2009 |
Lähteet |
Hanna Nurminen (toim.). Saaren kartano Mynämäellä. Suomalaisen kirjallisuuden seuran toimituksia 1182. Koneen säätiö. Porvoo 2008. |
Luonti: 3.2.2009 |
![]() |
Suojelun väline: | Asetus 480/85 näytä suojeluluokitukset |
Prosessin tila: | Suojeltu |
Päätöspvm: | 31.8.1994 |
Kohdentuminen ja keskeinen sisältö: | |
Luonti: 1.1.1900 | |
![]() |
![]() |
|
Historia |
Itäinen piharakennus, entinen keittiö on rakennettu samanaikaisesti päärakennuksen kanssa. Se on pitkänurkkainen orsikattoinen hirsirakennus, joka käsitti alunperin leivintuvan, keittiön ja viisi huonetta. Sisätiloista on 1960-luvun korjauksen yhteydessä kaikki alkuperäiset listat ja ovet poistettu. Rakennus peruskorjattiin 1987. Suojelu käsittää ulkoasun säilyttämisen 1700-luvun asussa. |
Luonti: 1.1.1900 |
Suojelu | |
Suojelun väline: | Asetus 480/85 näytä suojeluluokitukset |
Prosessin tila: | Suojeltu |
Kohdentuminen ja keskeinen sisältö: | |
Luonti: 1.1.1900 | |
|
|
![]() |
|
Historia |
Käymälä. Pieni lautarakenteinen käymälä on hieman loitolla kartanon keskeisestä rakennusryhmästä. Se on säilynyt täydellisesti 1800-luvun alun asussa ikkunalistoineen ja karmeineen, ovineen ja panelointeineen. |
Luonti: 1.1.1900 |
Suojelu | |
Suojelun väline: | Asetus 480/85 näytä suojeluluokitukset |
Prosessin tila: | Suojeltu |
Kohdentuminen ja keskeinen sisältö: | |
Luonti: 1.1.1900 | |
|
|
![]() |
|
Historia |
Läntinen piharakennus, entinen ns. lakeijarakennus, on ulkoasultaan identtinen keittiörakennuksen kanssa. Läpikuljettavan eteisen molemmin puolin on itäisen piharakennuksen tapaan neljä huonetta. Myös sen 1700-luvun kiinteä sisustus on 1960-luvulla hävitetty.
Suojeltavaksi määritellään rakennuksen ulkoasu ja rakenteet. |
Luonti: 1.1.1900 |
Suojelu | |
Suojelun väline: | Asetus 480/85 näytä suojeluluokitukset |
Prosessin tila: | Suojeltu |
Kohdentuminen ja keskeinen sisältö: | |
Luonti: 1.1.1900 | |
|
|
![]() |
|
Historia |
Päärakennus valmistui 1779 Schröderin suunnitelman mukaisena. Se on vanhemmasta rakennuksesta peräisin olevien korkeiden kellareiden päälle rakennettu ylälappeistaan aumatun mansardikaton kattama kustavilainen rakennus, jonka pihafasadeissa alunperin oli liseenien ja frontonin muodostama risaliitti. Se on myöhemmin korvattu pilasterein ja lunetti-ikkunoin jäsennellyllä umpikuistilla. Huonejako noudattaa keskeissalikaavan periaatetta ja siinä on nähtävissä vuonna 1766 vahvistettujen sotilasvirkatalojen mallipiirustusten vaikutus. Rakennus on säilynyt ulkoarkkitehtuuriltaan kustavilaisessa asussa. Sen sijaan sisätilojen kiinteä rokokoosisustus ovineen, rintapaneeleineen ja listoituksineen on 1960-luvun korjauksessa tyystin hävinnyt. Muutoksista huolimatta kartanon päärakennus on arkkitehtuurihistoriallinen rakennusmuistomerkki, esimerkki kustavilaisen kauden rakentamisperinteestä.
Suojelu kohdistuu ennen muuta kartanon ulkoarkkitehtuuriin, Schröderin asussa säilyneeseen huonejakoon sekä kellareihin. |
Luonti: 1.1.1900 |
Suojelu | |
Suojelun väline: | Asetus 480/85 näytä suojeluluokitukset |
Prosessin tila: | Suojeltu |
Kohdentuminen ja keskeinen sisältö: S2 | |
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 3.2.2009 | |
|
|
Ladattava tiedosto saattaa sisältää kuvia, karttoja tai muita sisältöjä jotka ovat tekijänoikeuksin suojattuja. Tiedoston tekijänoikeudet kuuluvat tutkimusraportin tekijälle ja muille raportissa mainituille tahoille. Sisällön jatkokäyttöä varten on hankittava lupa tekijänoikeuksien haltijalta. | |
![]() |
![]() |
× | ||
< |
|
> |