Katanpään linnake on Venäjän Suomenlahdelle rakentaman Pietari Suuren merilinnoitusketjun pohjoisin osa. Linnake sijaitsee Kustavissa Lypertön saarella, Katanpään niemessä. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1915 ja se valmistui 1917.
Linnakkeen alueella on neljä betonoitua tykkipatteria bunkkereineen, joista kaksi rakennettiin 1910-luvulla ja kaksi 1950-luvulla. Pattereita yhdistää mukulakivistä rakennetut tykkitiet ja teiden vieressä on kulkenut myös kapearaiteinen rautatie, joka on sittemmin purettu. Linnoitukseen kuului noin parikymmentä venäläistyylistä puurakennusta, joista suurin osa on säilynyt.
Linnakkeen päätehtävä oli meriväylien suojaaminen, eikä se koskaan osallistunut virallisiin sotatoimiin. Suomen itsenäistymisen jälkeen Katanpää toimi vartiolinnakkeena ja varusmiesten koulutuslinnakkeena. Saaressa toimi myös vankila vuosina 1930-1940.
Linnake siirtyi Metsähallituksen omistukseen vuonna 1999 ja avautui vierailijoille. Saaren 4 tykkiä on de-aktivoitu käyttäjäturvallisuuden takia.
Isopatteri: Tykkipatteri, joka rakennettiin 1915 ja oli käytössä vuoteen 1989. Tykkipatterissa on 4 avointa betonista valettua tykkiasemaa. Rintasuojan muodostaa louhittu kallionseinä, joka on sisäpuolelta tasoitettu betonivalulla ja betonilattialla. Kahta tykkiasemaa on laajennettu louhimalla ja niissä on kaksi 6" Tampella-tykkiä, muut ovat tyhjät. Tykkiasemien takana on 3.7 m:n levyinen mukulakivipäällysteinen yhdystie. Tulenjohtopaikka itäpäässä on valettu korsu, jonka yläosaa suojaa rautalevyistä niitattu kupu. Tien eteläpuolella on kaksi bunkkeria, joihin johtaa kallioon räjäytetyt suojakäytävät. Itäpäässä patteriin johtaa syvä, geologisesti muodostunut orko, jolla on leveyttä runsaat 3 m ja syvyyttä paikoin 4 m. Sen eteläpuolella on 6 särmikkäistä tasakokoisista lohkareista koottua kiviröykkiötä, joissa osa seinämistä on tasasivuisia ja pystysuoriksi kylmämuurattuja.
Luonti: 11.5.2020 Viimeisin muutos: 11.5.2020
Tutkimukset
Tapani Tuovinen / Metsähallitus inventointi 2011
Luonti: 11.5.2020
Ladattava tiedosto saattaa sisältääkuvia, karttoja tai muita sisältöjäjotka ovat tekijänoikeuksin suojattuja. Tiedoston tekijänoikeudet kuuluvat tutkimusraportin tekijälle ja muille raportissa mainituille tahoille. Sisällön jatkokäyttöävarten on hankittava lupa tekijänoikeuksien haltijalta.