Metsäisellä kankaalla oleva Kiimingin ristikirkko tapuleineen on kauniisti säilynyt ja tyylipuhdas esimerkki 1700-luvun loppupuolen pohjalaisesta puukirkkoarkkitehtuurista.
Kiimingin kirkko on ulkokulmistaan viistetty ristikirkko. Kirkon paanukatto on suhteellisen loiva ja ristikeskuksen päällä on pulleatyvinen viirintanko kukkoineen. Kirkkosalia kattavat tynnyriholvit, joiden leikkauskohdassa on opaion aukkoa vastaava ”taivaspyörylä”. Ristikeskuksessa on kahden hirren levyiset sidehirret.
Kuoriseinällä on Mikael Toppeliuksen seinäpinnalle liimaväreillä maalaama rokokookehysteinen Getsemane- , Vaskikäärme- ja Ristiinnaulittu- aiheinen triptyykki todennäköisesti 1760-luvun lopusta. Kuoriseinän takana on itäristin jatkeena sakaristo. Sakaristoon johtavien ovien yläpuolelle on maalattu Mooses laintauluineen ja ylipappi Aaron.
Kiimingin kirkon luona on pohjalainen renessanssitapuli vuodelta 1777.
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 27.8.2015
Historia
Lähteet
Hannu Pelkonen, Kiimingin seurakunnan historia. Kiimingin seurakunta 1981.
Jorma Teppo, Pohjanmaan puukirkkojen korjauksista. Arkkitehti 4/1985.
Erkki Lämsä, Oulun seudun kirkot. Viestimix 1999.
Kyrka af träd. Kyrkobyggnader under 1600- och 1700-talen i Finland, Norge och Sverige. Red. Ingrid Sjöström. Museiverket, Norsk institut for kulturminnesforskning, Riksantikvarieämbetet 2000.
Metsäisellä kankaalla oleva Kiimingin ristikirkko tapuleineen on kauniisti säilynyt ja tyylipuhdas esimerkki 1700-luvun loppupuolen pohjalaisesta puukirkkoarkkitehtuurista.
Kiimingin kirkko on ulkokulmistaan viistetty ristikirkko. Kirkon paanukatto on suhteellisen loiva ja ristikeskuksen päällä on pulleatyvinen viirintanko kukkoineen. Kirkkosalia kattavat tynnyriholvit, joiden leikkauskohdassa on opaion aukkoa vastaava ”taivaspyörylä”. Ristikeskuksessa on kahden hirren levyiset sidehirret.
Kuoriseinällä on Mikael Toppeliuksen seinäpinnalle liimaväreillä maalaama rokokookehysteinen Getsemane- , Vaskikäärme- ja Ristiinnaulittu- aiheinen triptyykki todennäköisesti 1760-luvun lopusta. Kuoriseinän takana on itäristin jatkeena sakaristo. Sakaristoon johtavien ovien yläpuolelle on maalattu Mooses laintauluineen ja ylipappi Aaron.
Luonti: 1.1.1900 Viimeisin muutos: 27.8.2015
Historia
Kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla rakennettu Kiimingin kirkko vihittiin 1761.
Kiiminki muodostettiin Haukiputaan kappeliksi 1781 ja itsenäiseksi seurakunnaksi 1858.
Luonti: 1.1.1900
Lähteet
Hannu Pelkonen, Kiimingin seurakunnan historia. Kiimingin seurakunta 1981.
Jorma Teppo, Pohjanmaan puukirkkojen korjauksista. Arkkitehti 4/1985.
Erkki Lämsä, Oulun seudun kirkot. Viestimix 1999.
Kyrka af träd. Kyrkobyggnader under 1600- och 1700-talen i Finland, Norge och Sverige. Red. Ingrid Sjöström. Museiverket, Norsk institut for kulturminnesforskning, Riksantikvarieämbetet 2000.
Ladattava tiedosto saattaa sisältää kuvia, karttoja tai muita sisältöjä jotka ovat tekijänoikeuksin suojattuja. Tiedoston tekijänoikeudet kuuluvat tutkimusraportin tekijälle ja muille raportissa mainituille tahoille. Sisällön jatkokäyttöä varten on hankittava lupa tekijänoikeuksien haltijalta.